AVINURME RAHVARIIDED: KIRIVÖÖ
Rahvarõivaste lahutamatuks osaks on erinevad rahavpärased vööd ehk vüöd, nagu meite kandis öeldi. Neist silmapaistvamaks on kaunid kirivööd, mis triibuseeliku kõrval on ilmselt üheks sümboolsemaks esemeks, mis oli ühtaegu nii tähenduslikuks iluasjaks kui ka praktiliseks abivahendiks. Üldiselt kuulusid kirivööd naiste riietuse juurde, ehkki mõnes kandis ja mõnel puhul kandsid neid ka mehed. Uurime pisut kirivööde ning Eesti Rahva Muuseumis talletatud Torma kihelkonnast kogutud vööde kohta.
Erinevat sorti vööd ja paelad on ühed vanemad rõivaste osad, mis kuulusid nii naiste kui ka meeste riiete juurde.
Vöö kui eseme vanusele viitab seegi, et tegemist on vana soomeugri sõnaga, mida Eesti eri paiga murretes erinevalt hääldati: Kirde-Eestis ja Setumaal oli vüö, Kagu-Eestis vüü, Edela-Eestis üü või üüke, Kihnus üe, Muhus üö, Saare- ja Läänemaal öö, Lõuna-Pärnumaal ja Lõuna-Viljandimaal ööke jne. Lisaks sellele leidus veel rida erinevaid nimetusi: pussak, kas(s)ak, puude, puudik, palo, pook, poogats, raik jm.
Rahvariiete juurde kuulus rida erinevaid vöid ja paelu, mis erinesid materjali, valmistamise või kasutamise viiside järgi.
Kudumisviisi järgi eristatakse näiteks kirivööd, kõlavööd, võrkvööd, lisaks, telgedel kootud, varrastel kootud, heegeldatud, põimitud, palmitsetud, tikitud jne vööd jmt. Palmitseti ja kooti ka paelu ning loomulikult olid omal kohal ka nahkvööd.
Kiri, mis tänapäeval seostub eelkõige kirjatähtedega ja kirjutamisega, on samuti vana läänemeresoome tüvi, mis tähendas algupäraselt mustrit, ornamenti, märki. Seega kirivöö on kirjatud ehk mustriga kaunistatud vöö. Täpsemalt on see korjatud kirjaga vöö, mille muster luuakse kudumise käigus kirjale vastavaid lõimi korjates.
Kirivööd on ühed vanemaks riideesemeks: seni vanim, arvatavasti 12.–13. sajandist pärit kirivöö on leitud meie naaberkihelkonnas Iisakus Jõuga küla külje all asuvast Jõuga kääbastiku kalmest. Esimesed kirjalikud ülestähendused on kirivööst 17. sajandist. Eesti Rahva Muuseumi kogus on vanemad kirivööd 18. sajandist, suur osa 19. sajandist, aga valdava osa vööde puhul ei ole valmistamise aeg teada. Just 18.–19. sajandil saigi sellest olulisim vööliik ning 19. sajandi lõpus hakkas see muude rahvapäraste riietega kasutusest kaduma.
![](https://ajavakk.ee/wp-content/uploads/2024/07/kirivoo_ERM_92_Kodavere-1024x512.jpg)
KIRIVÖÖDE OTSTARVETEST
Ehkki täna hinnatakse kirivöösid eelkõige sümboolse ja dekoratiivse esemena, siis endisel ajal olid nad riietumisel eelkõige praktiliseks ning sellelel lisaks loomulikult ka iluasjaks, mida kasutati nii pidulikul puhul kui ka igapäevaselt.
Nad olid vajalikud riiete – nii seelikute, pükste, kuubede jm kinnitamiseks. Naised kandsid neid seelikute peal, suvel kui särgiväel käidi, siis ka särgi peal. Ent ka siis ei olnud nad lihtsalt iluasjad – vööd kanti igapäevaselt keha toetamiseks ja selja hoidmiseks tööde rügamisel ja tõstmisel. Hupel (1777) ja Petri (1802) on kirjutanud, et naistel oli komme vööd kanda lausa ööpäevaringselt. Samuti aitasid vöötatud üleriided sooja hoida ning tuule eest kaitsta. Nagu tõdes vanasõna: “Parem ilma tööta kui käija ilma vööta“
Kirivöödele omistati ka kaitsvat ja ravivat toimet. See oli seotud vööl kasutatud kirjadega ja ka värvidega. Arvatakse, et endisel ajal omistati kirjadele erinevaid, sh maagilisi tähendusi, ehkki need on suuresti unustuse hõlma vajunud.
Oma roll oli neil ka sümboolse annina. Näiteks kingiti mõnel pool teenijatüdrukutele kauba kinnituseks. Samuti olid vööd olulised kosja- ja pulmakombestikus veimedena. Vöö kinkimisega näitas pruut kosilasele abiellumise nõusolekut, seda kingiti tähtsamatele pulmalistele, anti palgana kirikuõpetajale. Ka pulmakombestikus seostati vöö kinkimist kaitsva ja halba peletava toimega. Nii pandi vöid ka uues kodus lävepakule, seoti kaevurakkele jne. Kõikide nende otstarvete jaoks oli veimedeks vaja mitukümmend kuni sadakond vööd.
Niisamuti olid vööd seotud mitmete muude tähtpäevade kombestikuga ning ka see tingis suurema tähelepanu nende välimusele ja kirjadele.
Ent ka lihtne ilu oli oluline. Tüdrukud hakkasid varakult vööd kandma ka selleks, et vöö oleks peenikene. Samuti kui triibuseelikuid kandma hakati, siis jälgiti, et kirivöö värvid sobiksid seeliku värvidega.
![](http://ajavakk.ee/wp-content/uploads/2024/07/Tiidermann_neiu-rahvariietes_ERM_Fk147_41.jpg)
KIRIVÖÖ ÜLESEHITUSEST
Kirivöö on lõimepindne kahepoolne kangas, mille üks pool on teise vastand. Tavaliselt kooti seda linasest ja villasest lõngast, vahel läbivillasena või ka puuvillase lõngaga. Poolvillase kirivöö puhul on ühel poolel valdavam linane (valge), teisel pool villane (värviline) lõng. Vööd kanti üldiselt villasem ehk värvilisem pool pealpool.
Kirivöö seoti tavaliselt kaks korda ümber piha nii, et alumine kiht jääb 1-2 cm jagu näha. Mähkimist alustati vasakult küljelt või keskelt ning vöö viimane ots peideti vöökordade alla, hiljem kohtas ka vöö sõlmimist ja otsade (põlvedeni) rippuma jätmist, eriti neid kantides, kus vöö otsad olid tuttidega või muude kaunistustega. Sellest tulenevalt oli ka vöö pikkuseks enamasti 2,4–2,7 cm, ent puhuti ka pikemad. Kirivööd on väga erineva laiusega, valdavalt 4–6 cm laiad. Lõuna-Eestis olid vööd üldiselt laiemad kui Põhja-Eestis, ning vanemad vööd laiemad kui hilisemad.
Vöö olulisim osa on keskkiri, millel on selle põhiline kiri, mille keskel on teist värvi lõime(de)st süda. Äärekirjad on tüüpiliselt keskkirjast erinevat värvi väikeste kujunditega (ristid, rombid, täpid, kalasabakiri, kaldjooned jm) ning kesk- ja äärekirja lahutab paarist lõngast koosnev küü.
On täheldatud, et vanematel vöödel mängisid äärekirjad ja süda olulisemat rolli kui hilisematel, uuemad vööd on sagedamini äärekirjadeta, kitsaste ääretriipudega.
![](http://ajavakk.ee/wp-content/uploads/2024/07/Kirivoo_osad_vikipeedia-1024x298.jpg)
Enamasti on vöödel üks põhivärv – tavaliselt punane ja pruun, harvem sinine ja roheline – ning sellele lisaks 1-2 värvi lõngu südames ja äärekirjades. Kirde-Eestis oli tüüpiliseks põhivärviks punane ja lisavärviks potisinine.
Vanemadte kirivööde lõngad on värvitud taimedega:
- punakaspruunist punaseni – värvimadara juurega
- pruun – paakspuu koor, pohlavarred, sammal, käbid
- roheline – sammal, kanarbik, koeraputk, kaselehed
- sinine – mustikad
- kollane – kollane karikakar
Välismaistest taimedest oli tuntud punapuu puupunase jaoks.
18. sajandi lõpus tuli kasutusele potisinine, mida saadi sinikivi abil ning 19. sajandi teisel poolel tulid tarvitusele aniliinvärvid, eriti erkpunane ning lilla.
Olulisimaks osaks on keskkiri, millel on tüüpiliselt ühest kujundist rida, harvem on kombineeritud mitut kujundit (ühe või mitme reana). Sagedasemad on kaldristid, rombid, kaheksakand ja selle variandid (kaksikrist, rosett), kolmnurgad (sageli hambulised) jmt.
Vöökirjadel olid rahvapärased nimetused, mis tulenesid esemetest (reha, hark, saesammas, veskitiib, kaevurake, aknaruut, preesisilm, prees, sõlg, uud, sõel, look, redel jmt), taimedest (maasikas, maasikaleht, kassikäpp, vahtraleht, ristikmännikäbi jm), erinevatest elusolenditest (kalasaba, kärbes, hanesilm jm), inimestega (Kaera Kaie jm), arvudega (nelja täpiga, üheteist lõngaga, kolmeristiline jm) või kujunditega (rist, ruut, sõõr, ratas, täht, kaheksanurk).
Sama kiri võis eri paikades kanda muidugi eri nimesid. Näiteks kaheksakanda nimetati eri paigus kassikäpaks, männikäbiks, maasikaõie, preesikirjaks jne.
AVINURME JA TORMA KANDI VÖÖDEST
Kirivööde silmapaistvust arvestades on ERMis kogutud Avinurme piirkonna mälestustes nendest väga vähe, isegi üllatavalt vähe juttu. Saksi 1923. a. reisikirjast loeme, et vöösid valmistati Torma khk. vöömõõgaga ja kanti harilikult särgi peal ümber ristluude (EA 4:2/529). Ida Sutt mäletab vööd nendel naistel, kes suvel üksnes särgiväel käisid – neil särgile peale mähitud kirju kirivöö, otsad rippusid küljel (EA 206/56). Mihkel Silla kokku pandud Avinurme kandi rõivaste loetelus ei olnud aga neid isegi mainitud – ega ka kirjeldatud.
Ent erinevalt triibuseelikutest, mille puhul pole Avinurme kandist ühtegi näidet, on kirivöödega olukord parem. Nii Torma kihelkonnast kui ka Avinurme piirkonnast on ERMi kogutud omajagu kirivöösid: algselt 28 kirivööd, millest 6 on viimase sõja ajal kaduma läinud (Piiri 2014: 138).
Meie leidsime MuIs-ist üles 21 Torma kihelkonnaga seotud vööd, millest pea pooled – 9 – on Avinurme mõisa (Avinurme valla ja Lohusuu valla) alalt, ülejäänud kogutud Torma kihelkonna teistest valdadest ning mõned neist on küll kogutud Torma külades, ent valmistatud hoopis naaberkihelkondades.
Seejuures on täheldatav, et vöid on muuseumi kogutud siinkandis üksnes 20. sajandi alguses: Eesti Rahva Muuseumi varastel kogumisretkedel 1909, 1910 ja 1911. aastal ning nendel retkedel kogutud vööd on ka ERMi esimese 20 000 eseme hulgas. Viimasel neist, 1911. a. retkel käis siinkandis August Schulzenberg (1891-1935), kelle retkelt pärinevad paljud muuseumis säilunud siinkandi rahvarõivad, nende hulgas ka vööd.
Seejärel 1920ndatel käis kolmel korral kogumisretkel Eesti Muinasvara Päästetoimkond, mis asutati ERMi eestvedamisel Haridusministeeriumi muinsuskaitse nõukogu poolt. Korjajateks olid 1920. a. E. Viilman, 1921. a. Voldemar Bachmann, ja 1929 Hilda Õunapuu. Bachman pani oma retkel hangitud teadmistest kirja ka põhjalikuma ülevaate.
Kuigi võrreldes mitmete muude esemetüüpidega on kirivöid Tormast muuseumi jõudnud küllaltki palju, ei ole see hulk siiski ülemäärase rikkalik. Kui arvestada, et Eesti Rahva Muuseumi kogudes on umbes neli ja pool tuhat kirivööd, mis teeb keskmiselt 45 kirivööd kihelkonna kohta, siis on paarkümmend vööd isegi tagasihoidlik tulemus. Ent seegi võib olla piirkonna peegelduseks.
Omaette küsimus on seegi, kas piirkonna vööde määratlemisel arvestada sellega, mida siinkandis kanti või sellega, mida siin kandis valmistati.
Näiteks August Schulzenberg, kes on toonud Torma kihelkonnast ERMi seitse kirivööd ja hulga muid rahvariideid, nentis oma 1911. aasta korjamisretke aruandes:
Ilustustega asjad puuduvad Torma kogus peaaegu täiesti. Mõned schabloniliste kirjadega õllekannud on Viljandi maalt sisse toodud, ja vististi uuema aja töö, kuna kirjatud vööd enamasti Kodavere kihelkonnast pärit on.
Seejuures on paar Tormast kogutud vööd ka Kodavere alla liigitatud ning ka vöökirjades ja laadis leiab mitmeid sarnasusi. Ent sarnasusi leidub eri kihelkondade vööde vahel ikka ning alati ei osuta see vöö valmistaja päritolule, vaid üldisematele piirkondlikele sarnasustele. Samas on Kodavere vöökogu meie lähipiirkonna kohta kaunis rikkalik ja ERMi on jõudnudki sealtkandist umbes-täpselt 45 kirivööd.
Ent kirivööde vähesusele siinkandis võib olla teisigi põhjuseid. Nii on vööde üleandjad märkinud, et kirivööde kudumise komme oli 19. sajandi keskpaiku hääbuma hakanud ning selmet ise kududa, hakatigi vöid ostma. Ning sajandi lõpus hakkas vööde tarvitamine koos rahvapäraste riiete kandmisega taanduma. Seega korjamisretkede ajaks ei pruukinudki neid enam kuigi palju alles olla. Ning ka Schulzenberg nendib, et tulekahjude, vanade majade lõhkumise ja räbalakaupmeeste järel ei jäägi suurt alles.
Ülevaatlikult Torma kihelkonna vööd kaardile pannes on pilt järgmine:
![](http://www.ajavakk.ee/wp-content/uploads/2024/08/Torma_kirivood_kaart_v2-965x1024.jpg)
AVINURME PIIRKONNA VÖÖD
Avinurme-Lohusuu piirkonnast kogutud vööde puhul ei ole enamasti kuduja ja kudumisaja andmed täpselt teada. Neli umbes-täpselt dateeritud vööd on 19. sajandi esimesest poolest ning emadelt-vanaemadelt saadud. Mõne vöö erkpunase värvi järgi ja/või äärekirjade puudumise järgi võib oletada, et need on 19. sajandi teisest poolest. Oma esivanemate vööde kõrval on ka teistelt saadud/ostetud vöid. Mainitakse sedagi, et vööde kudumine oli 19. sajandi teises pooles (u. 1860ndate paiku) kaduma hakanud, vöid oli pigem ostma hakatud ning sajandi lõpupoole (1890ndate paiku) hakkas vööde kandmise komme taanduma.
![](http://ajavakk.ee/wp-content/uploads/2024/08/kirivoo_ERM_180-1024x683.jpg)
ERM 180 – LOHUSUU vald
valmistatud. u. 1839
kogutud 1909
laius: 3.8 cm
pikkus: 215 cm
narmaste pikkus: 13 cm
![](http://www.ajavakk.ee/wp-content/uploads/2024/08/kirivoo_ERM_182-1024x683.jpg)
![](http://ajavakk.ee/wp-content/uploads/2024/07/kirivoo_ERM_187-1024x853.jpg)
ERM 187 – TAMMESSAARE
valmistatud u. 1809
kogutud 1909 Avinurme vald
laius: 5 cm
pikkus: 253 cm
narmaste pikkus: 10 cm
(Taolist kirja on mõnel pool nimetatud silmiliseks)
![](http://www.ajavakk.ee/wp-content/uploads/2024/08/kirivoo_ERM_3914-1024x853.jpg)
ERM 3914 – LAEKANNU
(Rehessaare/Änniksaare)
valmistaja: Ann Kallavus (Kalahiis) u. 1826. a. (sünd. Rehesaare, eluk. Änniksaare)
kogutud 1911 Avinurme vallas, Laekannu külas, Teelahkme talus, üleandja tütre-tütar Mari Lauringson
laius: 5 cm
pikkus: 266 cm
narmaste pikkus: 15 cm
![](http://www.ajavakk.ee/wp-content/uploads/2024/08/kirivoo_ERM_A174_18-1024x853.jpg)
ERM A 174:18 – ULVI / Metsara
valmistanud Metsara vabadik
kogutud 1921 Avinurme vald, Ulvi küla Üleoja talus, üleandja Maria Kadak
laius: 5 cm
pikkus: 236 cm
narmaste pikkus: 15 cm
![](http://www.ajavakk.ee/wp-content/uploads/2024/08/kirivoo_ERM_A174_24-1024x853.jpg)
ERM A 174:24 – JÕEMETSA
kogutud 1921 Avinurme vallas, Jõemetsa külas, üleandja Leena Kask (Torma)
Juures kommentaar: “Vööd kannud pääasjalikult mehed kuubede pääl, 60 a tagasi hakanud sarnased omakoetud ära jääma ja vööd ostetud poest.”
laius: 4.9 cm
pikkus: 256 cm
narmaste pikkus: 16.5 cm
![](http://ajavakk.ee/wp-content/uploads/2024/07/kirivoo_ERM_A194_5-1024x853.jpg)
ERM A 194:5 – RAJA
kogutud 1920 Avinurme valla Raja küla Joosepi talus, üleandja ja valmistaja Leena Tooming (Torma)
Juures kommentaar: “Kantud vööl, särgi pääl, hakanud kaduma u 30 a eest.”
laius: 3.7 cm
pikkus: 200 cm
narmaste pikkus: 10.5 cm
![](http://ajavakk.ee/wp-content/uploads/2024/07/kirivoo_ERM_A509_1172-1024x853.jpg)
ERM A 509:1172 – LAGEDI
valmistatud Lagedi külas (Lohhusuu/Avinurme vald) u 1830. a.
kogutud 1920 Tallinnas, üleandja Rosalie Pärg, ostetud turult
laius: 7.2 cm
pikkus: 290 cm
narmaste pikkus: 7.2 cm
![](http://www.ajavakk.ee/wp-content/uploads/2024/08/kirivoo_ERM_A509_1249-1024x853.jpg)
ERM A 509:1249 – LOHUSUU vald
vanus kolmas põlvkond
kogutud 1920 Lohusuu vallas
laius: 2.2 cm
pikkus: 174 cm
narmaste pikkus: 3.5 cm
Ehk siis väiksema ülevaatena:
![](http://www.ajavakk.ee/wp-content/uploads/2024/08/kirivoo_ERM_A174_18-1024x853.jpg)
![](http://ajavakk.ee/wp-content/uploads/2024/07/kirivoo_ERM_A194_5-1024x853.jpg)
![](http://ajavakk.ee/wp-content/uploads/2024/07/kirivoo_ERM_187-1024x853.jpg)
![](http://www.ajavakk.ee/wp-content/uploads/2024/08/kirivoo_ERM_3914-1024x853.jpg)
![](http://www.ajavakk.ee/wp-content/uploads/2024/08/kirivoo_ERM_A174_24-1024x853.jpg)
![](http://www.ajavakk.ee/wp-content/uploads/2024/08/kirivoo_ERM_182-1024x683.jpg)
![](http://www.ajavakk.ee/wp-content/uploads/2024/08/kirivoo_ERM_180-1024x683.jpg)
![](http://www.ajavakk.ee/wp-content/uploads/2024/08/kirivoo_ERM_A509_1249-1024x853.jpg)
![](http://ajavakk.ee/wp-content/uploads/2024/07/kirivoo_ERM_A509_1172-1024x853.jpg)
Lisaks neile on Voldemar Bachmann Torma-Lohusuu kihelkonna retkel maha joonistanud mõned Rajal, Kärasis, Rehessaares ja Lohusuus nähtud “wööde kirjad, mis maha jäid” (ja Raja oma kattub aasta varem kogutud vööga):
![](http://www.ajavakk.ee/wp-content/uploads/2024/07/Bachmann_Avinurme-kirivood.jpg)
MUUD TORMA KIHELKONNA VÖÖD
Torma kihelkonnast on kogutud (ja säilinud) veel 12 vööd, millest osad on valmistamise koha järgi liigitatud Kodavere vöödeks. Dateeritud vööd on valdavalt 19. sajandi teisest poolest ning taas võib ka lilla või erkpunase värvi järgi mõned dateerimata vööd samasse perioodi paigutada.
![](http://www.ajavakk.ee/wp-content/uploads/2024/08/kirivoo_ERM_188_Torma-1024x853.jpg)
ERM 188 – KASEPÄÄ
valmistatud u. 1829
kogutud 1909 Kasepää külas, Torma kihelkond
laius: 6 cm | pikkus: 48 cm | narmaste pikkus: 17 cm
(kirja on nimetatud sarve kirjaks)
![](http://www.ajavakk.ee/wp-content/uploads/2024/08/kirivoo_ERM_3044_Torma-1024x853.jpg)
ERM 3044 – LULLIKATKU
(Kallivere/Roela)
valmistaja Leenu Kõrve (Kallivere/Roela, Palamuse kih.) u. 1860
kogutud 1910 Lullikatku külas, üleandja (tütar) Maria Raud (Torma)
laius: 5.7 cm | pikkus: 194 cm | narmaste pikkus: 16 cm
![](http://www.ajavakk.ee/wp-content/uploads/2024/08/kirivoo_ERM_3913_Torma-1024x853.jpg)
ERM 3913 – LILASTVERE
valmistaja: Leena Anslang u. 1854 . a.
kogutud 1911 Võtikvere vallas, Lilastvere külas, Tooma talus (Torma)
laius: 5 cm | pikkus: 229 cm | narmaste pikkus: 15 cm
(kaksikristi on nimetatud ka lauajalgadeks või kaevurakkeks)
![](http://ajavakk.ee/wp-content/uploads/2024/07/kirivoo_ERM_3916_Torma-1024x853.jpg)
ERM 3916 – OOKATKU
kogutud 1911 Ookatku küla Uuetoa talus, üleandja Liisa Rosin (ERM liigitanud Kodavere alla)
laius: 4.5 cm | pikkus: 234 cm | | narmaste pikkus: 14 cm
![](http://www.ajavakk.ee/wp-content/uploads/2024/08/kirivoo_ERM_3919_Torma-1024x853.jpg)
ERM 3919 – TORMA kihelkond
kogutud 1911 Torma kihelkonna Madi talust. (Torma)
laius: 5.5 cm | pikkus: 280 cm | narmaste pikkus: 8.5 cm
![](http://www.ajavakk.ee/wp-content/uploads/2024/08/kirivoo_ERM_3921_Torma-1024x853.jpg)
ERM 3921 – LILASTVERE
valmistatud Võtikvere valla Lilastvere külas
kogutud 1911 Võtikvere valla Rassiku küla Pikanoka talus, üleandja Loviisa Ormann (Torma)
laius: 6 cm | pikkus: 229 cm | narmaste pikkus: 15 cm
![](http://ajavakk.ee/wp-content/uploads/2024/07/kirivoo_ERM_3922_Torma-1024x853.jpg)
ERM 3922 – RÄÄBISE
valmistatud Võtikvere valla Rääbise küla Korjuse talus u. 1861.
kogutud 1911 samas talus, üleandja Anna Karu; (Torma)
laius: 4.3 cm | pikkus: 229 cm | | narmaste pikkus: 13 cm
“Vöölõngad on kodu valmistatud ja maa värvidega värvitud. Värvid: koerputkeroheline (koerputke õilmed + kübaramust – õige natuke), pruun (lepakoor + kivisammal), kollane – karikakraõitega.”
![](http://ajavakk.ee/wp-content/uploads/2024/07/kirivoo_ERM_A70_9_Torma-1024x853.jpg)
ERM A 70:9 – LILASTVERE
kogutud 1929 Võtikvere valla Lilastvere külas (Torma)
laius: 3.8 cm | pikkus: 45 cm
![](http://ajavakk.ee/wp-content/uploads/2024/07/kirivoo_ERM_A174_1_Torma-1024x853.jpg)
ERM A 174:1 – ROELA vald
kogutud 1921 Roela valla Linnutaja talus, üleandja Liina Karu. (Torma)
laius: 5 cm | pikkus: 107 cm
“Kaevurakke kiri ja vahtralehe kiri.”
![](http://ajavakk.ee/wp-content/uploads/2024/07/kirivoo_ERM_A509_1425_Torma-1024x853.jpg)
ERM A 509:1425 – VÕTIKVERE vald
Saadud isalt päranduseks. Arvatavasti vanaema oma.
kogutud 1920 Võtikvere valla Saarde talus (Lullikatku?), üleandja Liisa Berg (Torma)
laius: 2 cm | pikkus: 129 cm | narmaste pikkus: 3.5 cm
![](http://www.ajavakk.ee/wp-content/uploads/2024/08/kirivoo_ERM_174_torma-1024x853.jpg)
ERM 174 – KASEPÄÄ (Kodavere)
kogutud 1909, Kasepää külas (Torma),
liigitatud Kodavere kihelkonna alla (valmistatud Ranna vallas))
laius: 5.8 cm | pikkus: 35 cm | narmaste pikkus: 8. cm
(kirja mõnel pool nimetatud saehammasteks)
![](http://ajavakk.ee/wp-content/uploads/2024/07/kirivoo_ERM_3920_Torma-1024x853.jpg)
ERM 3920 – VÕTIKVERE / Torila (Kodavere)
valmistanud Eva Kõrv Kokora valla Torika küla Kubja talus u 1851.
kogutud 1911 Võtikvere Söödi talus nr 6, üleandja Anna Nuka (liigitatud Kodavere alla)
laius: 6 cm | pikkus: 229 cm | narmaste pikkus: 15 cm
![](http://www.ajavakk.ee/wp-content/uploads/2024/08/Torma-voo.jpg)
ERM 14982 – RÄÄBISE
(maha kantud)
valmistanud Marri Tomberg u. 1850ndatel
kogutud 1914 Haljala kihelkonnas, üleandja Rosalie Kuusik (sünd. Pärn)
laius: 3,5 cm
pikkus: 190 cm
Foto: H. Kurriku “Eesti rahvarõivad” Tabel XIX, nr 15)
Loe lisaks: Täiendusi kirivööde kaardile.
Taas ülevaatlikult:
![](http://www.ajavakk.ee/wp-content/uploads/2024/08/kirivoo_ERM_174_torma-1024x853.jpg)
![](http://ajavakk.ee/wp-content/uploads/2024/07/kirivoo_ERM_A174_1_Torma-1024x853.jpg)
![](http://ajavakk.ee/wp-content/uploads/2024/08/kirivoo_ERM_3921_Torma-1024x853.jpg)
![](http://www.ajavakk.ee/wp-content/uploads/2024/08/kirivoo_ERM_3913_Torma-1024x853.jpg)
![](http://www.ajavakk.ee/wp-content/uploads/2024/08/kirivoo_ERM_188_Torma-1024x853.jpg)
![](http://ajavakk.ee/wp-content/uploads/2024/07/kirivoo_ERM_A509_1425_Torma-1024x853.jpg)
![](http://ajavakk.ee/wp-content/uploads/2024/08/kirivoo_ERM_3919_Torma-1024x853.jpg)
![](http://ajavakk.ee/wp-content/uploads/2024/07/kirivoo_ERM_3922_Torma-1024x853.jpg)
![](http://www.ajavakk.ee/wp-content/uploads/2024/08/Torma-voo.jpg)
![](http://www.ajavakk.ee/wp-content/uploads/2024/08/kirivoo_ERM_3044_Torma-1024x853.jpg)
![](http://ajavakk.ee/wp-content/uploads/2024/07/kirivoo_ERM_A70_9_Torma-1024x853.jpg)
![](http://ajavakk.ee/wp-content/uploads/2024/07/kirivoo_ERM_3916_Torma-1024x853.jpg)
![](http://ajavakk.ee/wp-content/uploads/2024/07/kirivoo_ERM_3920_Torma-1024x853.jpg)
Lisaks neile on taas paar Torma-Lohusuu retkel Voldemar Bachmanni mahajoonistatud vööd:
![](http://www.ajavakk.ee/wp-content/uploads/2024/07/bachmann_Torma_kirivood-1024x440.jpg)
Vööde viidad veelkond:
ERMi kogudes olevaid vöid Avinurme piirkonnast:
- ERM 180 – kogutud 1909 Avinurme vald / Lohusuu vald, valmistatud. u. 1839 (Torma)
- ERM 182 – kogutud 1909 Avinurme vald, Tammessaare küla (Torma)
- ERM 187 – kogutud 1909 Avinurme vald, Tammessaare, küla, valmistatud u. 1809 (Torma)
- ERM 3914 – kogutud 1911 Avinurme vallas, Laekannu külas, Teelahkme talus; valmistaja: Ann Kallavus (Kalahiis) u. 1826. a. (Rehesaare/Änniksaare), üleandja tütre-tütar Mari Lauringson (Torma)
- ERM A 174:18 – kogutud 1921 Avinurme vald, Ulvi küla Üleoja talus, üleandja Maria Kadak; valmistanud Metsara vabadik (Torma)
- ERM A 174:24 – kogutud 1921 Avinurme vallas, Jõemetsa külas, üleandja Leena Kask (Torma)
- ERM A 194:5 – kogutud 1920 Avinurme valla Raja küla Joosepi talus, üleandja ja valmistaja Leena Tooming (Torma)
- ERM A 509:1172 – kogutud 1920 Tallinnas, üleandja Rosalie Pärg, ostetud turult, valmistatud Lagedi külas (Lohhusuu/Avinurme vald) u 1830. a. (Torma)
- ERM A 509:1249 – kogutud 1920 Lohusuu vallas, vanus kolmas põlvkond.
Lisaks on Tsorma kihelkonna teistest piirkondadest kogutud kirivööd:
- ERM 174 – kogutud 1909, Kasepää külas (Torma / Kodavere, Ranna vald)
- ERM 188 – kogutud 1909 Kasepää külas, Torma kih., valmistatud u. 1829 (Torma)
- ERM 3913 – kogutud 1911 Võtikvere vallas, Lilastvere külas, Tooma talus, valmistaja: Leena Anslang u. 1854 .a. (Torma)
- ERM 3044 – kogutud 1910 Lullikatku külas, üleandja (tütar) Maria Raud, valmistaja Leenu Kõrve (Kallivere/Roela, Palamuse kih.) u. 1860, (Torma)
- ERM 3916 – kogutud 1911 Ookatku küla Uuetoa talus; valminud enne 1911, üleandja Liisa Rosin (Torma / Kodavere)
- ERM 3919 – kogutud 1911 Torma kihelkonna Madi talust. (Torma)
- ERM 3920 – kogutud 1911 Võtikvere Söödi talus nr 6, üleandja Anna Nuka; valmistanud Eva Kõrv Kokora valla Torika küla Kubja talus u 1851. (Kodavere)
- ERM 3921 – kogutud 1911 Võtikvere valla Rassiku küla Pikanoka talus, üleandja Loviisa Ormann; valmistatud Võtikvere valla Lilastvere külas (Torma)
- ERM 3922 – kogutud 1911 Võtikvere valla Rääbise küla Korjuse talus, üleandja Anna Karu; valmistatud samas talus u. 1861. (Torma)
- ERM A 70:9 – kogutud 1929 Võtikvere valla Lilastvere külas (Torma)
- ERM A 174:1 – kogutud 1921 Roela valla Linnutaja talus, üleandja Liina Karu. (Torma)
- ERM A 509:1425 – kogutud 1920 Võtikvere valla Saarde talus (Lullikatku?), üleandja Liisa Berg (Arvatavasti vanaema oma.) (Torma)
ALLIKAD
Astel, Eevi 1998. Eesti vööd. Ilmamaa.
Piiri, Reet 2014. Vana-Tartumaa rahvarõivad. Tartu: Eesti Rahva Muuseum.
Rand, Piia 2016. Eesti kirivööd. Saara kirjastus.
EA 1:4 – Voldemar Bachman (talletaja, 1921) Teatmematerjal Tormast ja Lohusuust (ERM EAp 81 EA 1:4/499-599).
EA 4:2 – Martin Saks (talletaja, 1923) Teatmematerjal Tormast (ERM EAp 15 EA 4:2/443- 655).
KV 27 – Mihkel Sild (talletaja, 3.–24.03.1939) Rõivaist ja nende valmistamisest Avinurmes.